| ![](/images/fi_julkiset_pieni_otsikko.gif) |
![](../../ximg/0img/ristory20.gif) |
![](/images/spacer.gif) |
tekijä |
Veikko Myller (1951 - )
|
  |
|
![](/images/spacer.gif) |
teos |
Risto Rytin muistomerkki |
|
|
![](/images/spacer.gif) |
|
![](/images/spacer.gif) |
|
![](/images/spacer.gif) |
|
|
Veikko Myllerin ehdotus Risto Rytin muistomerkiksi aiheutti melkoisen polemiikin. Julkisessa sanassa nousi kohu uuden muistomerkkikilpailun järjestämisen puolesta. Risto Ryti- ryhmä ryhtyi ajamaan uutta kilpailua ja keräsi tätä tarkoitusta varten 146 nimeä sisältäneen adressin. Allekirjoittaneiden joukossa oli tunnettuja suomalaisia vaikuttajia eri aloilta. Helsingin kaupunginhallitus asettui niukan äänestyspäätöksen jälkeen tukemaan uutta muistomerkkikilpailua. Kohusta ei seurannut näkyviä seurauksia, sillä Hesperian katujen itäpäässä näkee Veikko Myllerin alkuperäisen ehdotuksen, "Vastuun vuodet" toteutettuna.
Veistoksessa on leimallisesti konstruktivistisia piirteitä. Konstruktivistien tavoitteena oli häivyttää taiteilijan ja insinöörin välinen raja. Materiaalin ja muodon yhteneväisyys on myös tärkeää. Venäläisen kontruktionismin yhden pääideologin Vladimir Tatlinin (1885-1953) ajatus oli, että kullekin materiaalille sopi vain tietty muoto. Veikko Myllerin veistoksessa näkyy taidokas muodon ja materiaalin yhteensovittaminen. Veistoksen puhtaan geometriset perusmuodot ja käsittelemätön pinta johdattavat ajatukset myös minimalistiseen taiteeseen.Hesperian puiston muistomerkki on pronssia ja se paljastettiin vuonna 1994.
Konstailemattomalla ilmaisulla ja jännitteitä rakentavalla sommitelmalla on pystytty luomaan tunnelma, joka kuvaa yhtä Suomen poliittisen historian dramaattisimmassa tilanteessa päätösvaltaa käyttänyttä henkilöä. Veistoksen patinoitu pinta antaa teokselle voipuneen ja alakuloisen pohjavireen, jolle löytää vastineen presidentti Risto Rytin (1889-1956) traagisesta kohtalosta. Vuoden 1945 jälkeen vaihtuneessa ulkopoliittisessa ilmapiirissä uusien päättäjien silmissä entinen presidentti ja muutama muu vastuullisessa asemassa ollut henkilöä muuttuivat persona non grataksi. Ryti ja seitsemän muuta syytettyä olivat Katajanokan vankilassa sotasyyllisyysoikeudenkäynnin ajan marraskuusta 1945 helmikuuhun 1946.
Porissa on kuvanveistäjä Sofia Saaren tekemä presidentti Rytin näköispatsas, josta on pienoismalli helsinkiläisen hotellin aulassa. Hotelissa on myös sotasyytöksiin liittyvä muistolaatta. Risto Rytin elämään ja toimintaan liittyviä muistolaattoja on lisäksi Helsingissä seuraavissa osoitteissa: Pohjoisesplanadi 33, Itäinen Puistotie 3 ja Cygnaeuksenkatu 2. Helsingin Kulosaaressa on Rytin kunniaksi nimetty tie, kuja ja puisto.
©
Kuvasto
© Helsingin kaupungin taidemuseo
WWW-toteutus: Lasipalatsin Mediakeskus Oy, Flammable Solutions Oy 2001
|
|
|
|